Beteg épület szindróma (sick building syndrome - SBS) néven ismert az a tünetegyüttes, amely a zárt térben lévő rossz levegőminőség miatt jelentkezik. A tartós bezártság mindenkit megvisel, de a szokatlan panaszok, a rossz közérzet hátterében ez is állhat. Dr. Moric Krisztina fül-orr-gégész, allergológust, a Budai Allergiaközpont főorvosát az SBS tüneteiről kérdeztük.
A beteg épület szindróma nem újkeletű probléma, a WHO 1984-es becslése szerint az épületek akár 30% -ánál a rossz beltéri levegőminőség járulhat hozzá az SBS-hez. Míg azonban korábban főként a munkahelyek kapcsán merült fel ez a probléma, a járványhelyzet következtében egyre fontosabbá válik az otthoni környezet hatása is az egészségre.
A Környezetvédelmi Ügynökség (EPA) meghatározása szerint az SBS: az épületben tartózkodóknál akut egészségügyi panaszok jelentkeznek, melyek összefüggenek az épületben töltött idővel, de konkrét betegség vagy ok nem azonosítható. A kiváltó ok lokalizálható egy adott helyiségben, de elterjedhet az egész épületben is.
Mivel az elmúlt időszakban és jelenleg is sokan a korábbinál jóval több időt töltenek az otthonukban, ezért fontos, hogy ismerjék a tüneteket, melyeket a lakás rossz levegőminősége okozhat. Az SBS tünetei lehetnek:
Ezek a tünetek jellemzően akkor jelentkeznek, ha az érintett az adott épületben vagy helyiségben tartózkodik. Távozást követően megszűnnek, majd a visszatérést követően ismét jelentkeznek.
A probléma lehet átmeneti vagy tartós, a kiváltó októl függően. Rossz levegőminőséget okozhat egy beázást követően nedvesebb belső levegő, penész megjelenése. Ilyen esetben idővel a falak kiszáradnak, és a levegőminőséggel kapcsolatos probléma is megszűnik. Ha viszont a penészesedés az épület szerkezeti – például szigetelési – hiányosságaiból ered, akkor a tünetek tartósan fennmaradnak, amíg a szükséges átalakításokat el nem végezzük az épületen.
A páratartalom és a penész mellett a belső levegő minőségét befolyásolja többek közt az épületen használt vegyi anyagok, fal- és bútorfestékek, oldószerek párolgása, a dohányzás, a fűtési mód – például fatüzelésű kandalló a lakásban – a nyílászárók, a szellőztetés módja, nem megfelelően tisztított légkondicionáló használata.
Ha úgy érzi, hogy az utóbbi időben a felsorolt panaszoktól szenved, akkor javasolt szakembert felkeresnie. A nátha tünetei általában 7-10 nap alatt elmúlnak, az ennél tovább fennálló légúti tünetek akár allergia, asztma vagy SBS jelei is lehetnek. Ilyen esetben fontos a tünetek kezelése, ám a panaszok csak akkor fognak tartósan elmúlni, ha a kiváltó okot is sikerül megszüntetni. Az NHS például az alábbi ajánlásokat fogalmazza meg a beteg épület szindróma kezelésére:
Vélemények Dr. Moric Krisztináról >>>
Rendelés típusa:
* Első vizit esetén - amennyiben fizikális vizsgálat is szükséges - javasolt személyes, rendelői viziten megjelenni!
További véleményekGyorsan kaptam időpontot, az időpontban pontosan fogadtak. A Doktornő nagyon kedves és hozzáértő volt.
Jógázás a parkban, egy kalandos túra a hegyekben vagy egy regényes vadvízi evezés a barátok körében? A kellemes nyári időjárás és a hívogató természet sajnos nem mindenkinek nyújt gondtalan kikapcsolódást. Dr. Augusztinovicz Monika, az Allergiaközpont fül-orr-gégész, allergológus és klinikai immunológus szakorvosa szerint bár a pollenallergiások számára az augusztus egyet jelent a parlagfűszezon kezdetével, mégsem kell lemondaniuk kedvenc sport- és szabadidős tevékenységeikről!
A méh- és darázscsípések után jelentkező nagy kiterjedésű, hevesen viszkető duzzanatok miatt sokan hiszik azt, hogy allergiásak a hártyásszárnyúak csípésére. Valójában azonban csak nagyon keveseknek van rovarméreg allergiája. Dr. Mezei Györgyit, az Allergiaközpont allergológus és klinikai immunológus, gyermek tüdőgyógyász szakorvosát arról kérdeztük, hogy milyen tünetek esetén kell allergológiai kivizsgálást kérnünk.